Uutiset
Kysely: Suomalaisista 76 % pitää kulttuuria kansalaisen peruspalveluna
Suomalaiset ottavat voimakkaasti kantaa kulttuurin puolesta kansalaiskyselyssä. Kulttuuri koetaan peruspalveluna. Suurin yksimielisyys on siitä, että kulttuuripalveluja tulee tarjota kaikenlaisille ihmisille. Kulttuuria arvostavat eniten nuorimmat ja toisaalta iäkkäimmät. Perussuomalaiset erottuvat vähiten kulttuurimyönteisinä.
Kulttuuria
tulee tarjota tasapuolisesti eri ikä- ja väestöryhmille. Suomalaisista
88 % on tätä mieltä tuoreessa kyselyssä. Selkeä enemmistö, 76 % pitää
kulttuuria kansalaisen peruspalveluna.
- Suomalaiset ovat kulttuurikansaa. Kulttuuri
on enemmistölle peruspalvelua, ei harvojen herkkua tai luksusta, sanoo
kulttuurialoja edustavan ammattiliiton, Akavan Erityisalojen toiminnanjohtaja Salla
Luomanmäki.
- Olemme saaneet tämän saman tuloksen vuosi toisensa jälkeen. Selvitimme asiaa tutkimuslaitos Kantarin toteuttamana jo kahdeksannen kerran vaalien alla. Vaalipuheissa kulttuuri saa useimmilta puolueilta tukea. Eri asia on, realisoituuko tuki rahoituksessa, Luomanmäki sanoo.
- Suomalaiset ovat ottaneet joka
tutkimuksessa voimakkaasti kantaa kulttuuripalveluiden puolesta.
Tasapuolisuusvaatimus on tuotu aina voimakkaimmin esiin. Myös
kulttuuripalveluiden rooli paikkakunnan vetovoimatekijänä on tunnustettu
säännönmukaisesti, kertoo tutkimusjohtaja Sakari Nurmela Kantar
Publicista.
Vuoden 2022 kyselyssä useampi kuin kolme neljästä (76 %) ajattelee, että ”hyvät kirjasto-, museo- ja kulttuuripalvelut lisäävät hyvinvointia”. Yhtä moni (77 %) on vähintään melko vakuuttunut siitä, että ”kulttuuripalvelut luovat moniarvoisuutta ja edesauttavat kansainvälisyyttä”.
Valtaosa pitää kulttuuripalveluita hyvänä keinona lisätä turismia. 82 % on vähintään jokseenkin sitä mieltä, että ”hyvin toimivat kulttuuripalvelut ovat vetovoimatekijä, joka houkuttelee matkailijoita paikkakunnalle”.
Valtaenemmistön (82 %) mielestä kulttuuripalvelut ovat omalle kotipaikkakunnalle tärkeä elinvoimatekijä. Yhtä moni (82 %) kokee, että nämä palvelut lisäävät mahdollisuuksia oppia ja kehittyä. Enemmistö pitää lisäksi jokseenkin selviönä, että kunta huolehtii alueensa kulttuurista. Neljän viidesosan (81 %) mielestä oman kotipaikkakunnan "on panostettava hyviin kirjasto-, museo- ja kulttuuripalveluihin”.
Suurin osa joukosta tunnustaa myös sen, että hyvät kulttuuripalvelut vaativat hyviä tekijöitä ja toteuttajia. Kun väitettiin, että ”laadukkaiden kulttuuripalvelujen tuottamisen edellytyksenä ovat koulutetut asiantuntijat”, kolme neljästä (75 %) tutkimukseen osallistuneesta yhtyi ajatukseen.
Enemmistö (61 %) arvioi, että
kulttuuripalveluilla on oma tärkeä merkityksensä maahanmuuttajien kotoutumisen
apuna.
Nuoret ja iäkkäimmät fanittavat eniten
Valtaosa suomalaisista lukeutuu kulttuuripalvelujen käyttäjiin. Pandemian aikainen notkahdus kulttuurin käytössä on normalisoitumassa, vaikka täysin ihmisten ilmoille ei ole vielä palattu.
Vain 15 prosenttia kertoi kyselyssä, ettei ole viimeisen vuoden aikana käynyt missään kulttuuripalvelussa. Hieman useampi kuin joka toinen (53 %) kertoi käyneensä viimeisen vuoden aikana kirjastossa, vajaat puolet (46 %) elokuvissa. Joka kolmas oli käynyt museossa (35 %) tai konsertissa (33 %), melkein yhtä usea musiikkitapahtumissa tai festivaaleilla (30 %).
Joukon iäkkäimmät ja nuorimmat ottivat kyselyssä usein voimakkaammin kantaa kulttuuripalveluiden puolesta kuin varsinkin 35–49-vuotiaat. Silti muissakin ikäryhmissä valtaenemmistön reaktiot kertoivat positiivisesta suhtautumisesta kulttuuripalveluita kohtaan.
Puoluekanta näkyy kulttuuriasenteissa
Erityisesti vasemmistoliittolaisten mutta myös vihreiden kannattajat erottuvat miltei kaikissa tutkimuksen kulttuurikysymyksissä myönteisimmin suhtautuviksi. Demareista löytyi toiseksi eniten heitä, jotka katsoivat kulttuurin olevan peruspalvelu.
Vastaavasti kriittisimmät äänet löytyvät perussuomalaista kuten aikaisemmissakin mittauksissa. Perussuomalaisista valtaosa ei nähnyt esimerkiksi, että kulttuurilla olisi merkitystä maahanmuuttajien kotouttamisessa tai että koulutusta tarvittaisiin laadukkaiden kulttuuripalvelujen tuottamiseen. Kokoomuslaisten asenteet olivat toiseksi vähiten kulttuurimyönteisiä.
Lue koko tutkimusraportti: https://www.akavanerityisalat.fi/files/12692/Kansalaisten_kasitykset_kulttuurista_hyvasta_hallinnosta_ja_tyottomyysturvasta_2022.pdf
Lisätiedot:
Tominnanjohtaja Salla Luomanmäki, Akavan Erityisalat, puh. 040 700 7800, salla.luomanmaki@akavanerityisalat.fi