Uutiset
Harjoittelijoita käytetään törkeästi halpatyövoimana
- Harjoittelijoita käytetään yhä häikäilemättä halpatyövoimana. Työnantajien ja korkeakoulujen tulisi yhdessä tarttua epäkohtaan, sanoo mm. kulttuuri-, kirjasto-, museo-, viestintä-, matkailu- ja ravintola-alan ammatteja edustava Akavan Erityisalat.
![](files/13181/textsize/66cdc772-f1ae-4911-935f-d72aa077d730.jpg)
- Näemme korkeakouluharjoittelun erittäin
tärkeänä osana opintoja ja nopeaa työllistymistä. Harjoittelun tulee kuitenkin
olla oikeudenmukaisesti palkattua ja hyvin ohjattua. Opiskelijan hyvän kohtelun
tulee olla työantajalle kunnia-asia, sanoo neuvottelupäällikkö Amalia Poutanen Akavan
Erityisaloista.
- Ongelmana ovat jäsenkyselyjemme mukaan harjoittelupaikat, joissa opiskelijalla teetetään jo valmiin ammattilaisen töitä jopa ilman palkkaa ja kunnon ohjausta. Harjoittelija otetaan esimerkiksi paikkaamaan vähentyneen vakituisen henkilöstön vajetta.
- Nimekäs työnantaja saattaa pystyä toimimimaan näin, sillä tulijoita riittää: opiskelija "kestää" heikkoja työehtoja, koska katsoo merkinnän cv:ssään niin tärkeäksi. Asetelmaan kuuluu, ettei epäkohtia voi tuoda esille.
- Vastuu harjoittelijan kohtelusta tulee
aina olla työnantajalla, sillä opiskelija on alisteisessa asemassa
harjoittelupaikkaan nähden. Kun harjoittelu toteutetaan työsuhteessa, on
huomioitava työturvallisuuslaki, jonka 14 §:ssä asetetaan työnantajalle
velvoite perehdyttää työntekijä mm. ennen uuden työn tai tehtävän
aloittamista.
- Heitämme haasteen paitsi työnantajille, myös oppilaitoksille, joiden tulisi viestittää työnantajille harjoittelun reunaehdoista ja valvoa niiden toteutumista. Työnantajien ja korkeakoulujen tulisi tehdä tässä yhteistyötä ja yhtenäistää käytäntöjä, jolloin niiden rikkominen olisi vaikeampaa, Amalia Poutanen sanoo.
- Korkeakouluharjoittelu avaa monelle oven työelämään. Jos ensivaikutelma on kannustava ja oikeudenmukainen, se tasoittaa opiskelijan tietä osaksi tuottavaa työelämää. Tästä hyötyvät osaajapulaa valittavat työnantajat ja koko yhteiskunta.
- Kyse on myös suomalaisen työelämän ja kyseisen ammattialan maineesta - näyttäytyykö työura omalla alalla houkuttelevana vai kielteisenä.
- Opiskelija myös tarvitsee kipeästi
harjoitteluajan palkan elämiseensä. Palkattomat harjoittelujaksot
viivästyttävät pahimmassa tapauksessa merkittävästi opintoja ja
työllistymistä.
Lisätietoa: neuvottelupäällikkö Amalia Poutanen, Akavan Erityisalat, puh. 040 631 0813, amalia.poutanen@akavanerityisalat.fi
Monilla aloillamme puutteita - lisätietoa jäsenyhdistyksistämme!
Akavan Erityisalat muistuttaa, että korkeakouluharjoittelussa ilmenee toistuvasti vakavia puutteita. Eniten ongelmia on yleensä palkkauksessa.
Viestintätoimistojen harjoittelijat kertoivat pettymyksestään työharjoitteluun alkuvuoden Helsingin Sanomien jutussa. Jutusta selviää, että monissa viestintätoimistoissa harjoittelijoiden palkat jäävät vajaaksi yksityisen sektorin palkkasuosituksesta harjoittelijoiden vähimmäispalkaksi.
=> Lisätietoa: toiminnanjohtaja Siina Repo, Viestinnän asiantuntijoiden ammattijärjestö Viesti ry, puh. 040 485 0008
Matkailu- ja ravintola-alalla täysin
palkattomat harjoittelut ovat jäsenpalautteiden perusteella enemmän sääntö kuin
poikkeus. On myös tiedostettava ongelma harjoittelijoiden käyttämisestä
sesonkien työvoimapulan täyttämiseen, jolloin perehdytys jää usein
puutteelliseksi ja harjoittelijasta tulee yritykselle tuottavaa ilmaista
työvoimaa. Asiaan puuttuminen on harjoittelijan näkökulmasta vaikeaa, koska
alalla oman verkoston kartuttaminen on tärkeää ja "vaikean
työntekijän" leima voi vaikeuttaa tulevaisuuden työllistymistä.
=> Lisätietoa: toiminnanjohtaja Joel Kettula, Sure - Suomen Restonomiliitto, puh. 045 6337843
Kulttuurituotannon työharjoitteluista
ei tehdyn opinnäytetyön mukaan useinkaan makseta palkkaa, vaikka
työtehtävät vastaisivat tasoltaan palkattujen työntekijöiden tehtäviä. Palkattomissa
työharjoitteluissa opiskelijat olivat yksin vastuussa jopa suurista
tuotantokokonaisuuksista. TAKU on julkaissut Hyvän
harjoittelun ABC -oppaan, josta löytyy mm. sopimusmallit työharjoittelua
varten.
=> Lisätietoa: järjestökoordinaattori Helmi Saukkoriipi, Taide- ja kulttuurialan ammattijärjestö TAKU ry, 040 561 8967.
Museo- ja kulttuuriperintöalan
ammattiliiton tekemässä harjoittelukyselyssä suurimpana haasteena esille nousi
harjoittelujen palkattomuus. Lähes kolme neljästä alan
ammattikorkeakouluopiskelijasta oli tehnyt palkattoman harjoittelun.
Yliopistossa opiskelleilla tilanne oli hieman parempi, mutta silti useampi kuin
joka kolmas yliopisto-opiskelija oli joutunut tekemään harjoittelunsa palkatta.
Palkattomat harjoittelut heikentävät koko alan tilannetta: palkattomista harjoitteluista
on luontevaa siirtyä alipalkattuihin asiantuntijatöihin.
=>Lisätietoa: järjestökoordinaattori Tuulia-Tuulia Tummavuori, Museo- ja kulttuuriperintöalan ammattiliitto MAL ry, puh. 040 554 7983
Kirjasto- ja informaatioalan
opiskelijoiden hyödyntäminen loma-ajan työvoimana on ollut tavallista. Mikäli
harjoittelussa toistuvasti korostuvat itsenäiset ja vastuulliset tehtävät,
tulee näistä maksaa myös asianmukainen harjoitteluajan palkka.
=>Lisätietoa: toiminnanjohtaja Jussi Näri, Kuntien asiantuntijat – KUMULA ry, puh. 0400 816 284
Työharjoittelusta on saatava palkkaa
Akavan Erityisalojen harjoittelijasuosituksen mukaan korkeakouluharjoittelusta pitää saada vähintään työssäoloehdon täyttävää palkkaa ainakin silloin, kun opiskelija tekee jo kertyneellä osaamisella työnantajalle tuottavaa työtä.
Vuonna 2023 työssäoloehdon täyttävä palkka kokoaikatyöstä on 1 331 euroa. Jos työharjoittelu tapahtuu alalla, jolla noudatetaan työehtosopimusta, palkka määräytyy työehtosopimuksen mukaan.
Palkallinen työharjoittelu on oikeuksien ja velvollisuuksien puolesta rinnastettavissa ansiotyöhön. Tämä tarkoittaa sitä, että työsuhteen ehdot määräytyvät työlainsäädännön, työehtosopimuksen ja harjoittelua varten solmitun henkilökohtaisen työsopimuksen perusteella.
Palkattomassa työharjoittelussa ei synny työsuhdetta. Näin ollen harjoittelija jää työlainsäädännön sekä mahdollisen työehtosopimuksen tuoman turvan ulkopuolelle. Myös vakuutusturva saattaa jäädä puutteelliseksi, jos korkeakoulu ei ole huolehtinut opiskelijan vakuuttamisesta työharjoittelun ajaksi. Ongelmana on myös, että palkaton työharjoittelu ei kerrytä opiskelijalle työssäoloehtoa, eli oikeutta ansiosidonnaiseen päivärahaan.