Blogi
Työharjoittelusta 1 100 vai 1 200 euroa/kk – mitä väliä?
Meillä Akavan Erityisaloissa on ollut vuoden alusta saakka
käynnissä Vuoden harjoittelupaikat -kampanja korkeakouluharjoittelun laadun
parantamiseksi. Kampanjan aikana
muistutetaan, että harjoittelijat eivät saa olla halpatyövoimaa.
Korkeakouluharjoittelussa
ilmenee jatkuvasti vakavia puutteita, joita osaltaan ruokkii heikko
työmarkkinatilanne. Samat sudenkuopat toistuvat: palkatonta harjoittelua, ohjauksen
puutetta sekä alaa vastaamatonta harjoittelua. Pahimmillaan opiskelijoilla ei
ole mahdollisuutta työharjoitteluun ollenkaan.
Palkattomassa työharjoittelussa on useita
ongelmia, joita
harjoittelupaikasta onnellinen opiskelija ei tule ehkä ajatelleeksi. Mielestämme korkeakouluharjoittelusta pitää saada vähintään työssäoloehdon täyttävää palkkaa ainakin silloin, kun opiskelija tekee jo
kertyneellä osaamisella työnantajalle tuottavaa työtä.
Palkattomista harjoitteluista puhutaan paljon, mutta
vähemmälle huomiolle jäävät harjoittelut, joista saadaan palkkaa, mutta palkka
ei ole työssäoloehdon täyttävää. Tänäkin vuonna olen törmännyt harjoittelupaikkailmoituksiin,
joissa työnantaja maksaa korkeakouluharjoittelijalle palkkaa 900–1100 euroa
kuukaudessa.
Vuonna 2016 työssäoloehdon täyttävä palkka kokoaikatyöstä on 1 173 euroa. Jos työharjoittelu tehdään alalla, jolla noudatetaan työehtosopimusta, palkka määräytyy työehtosopimuksen mukaan. Jos opiskelija on harjoittelussa niin sanotusti sopimuksettomalla alalla ja saa palkkaa 1200 euron sijasta 1100 euroa kuukaudessa, jää työssäoloehto kertymättä.
Miksi työssäoloehdon kertymisellä on merkitystä?
Työssäoloehdon on
täytyttävä, jotta työttömyyskassan jäsenellä voi olla oikeus ansiosidonnaiseen päivärahaan. Myös
opiskelijat voivat kerryttää työssäoloehtoa ja näin ollen turvata taloudellisen toimeentulonsa valmistumisen jälkeistä aikaa
ajatellen. Opinnoista pitäisi olla lyhyt matka työelämään, mutta ainahan se
elämä ei mene niin kuin suunnittelee. Erityisesti työuran alussa työsuhteet
voivat olla määräaikaisia, jolloin välissä voi olla työttömyysjaksoja.
Ansiopäiväraha
lasketaan työttömyyttä edeltäneen palkan perusteella:
- 1 100 euron kuukausipalkalla saa noin 850 euroa kuukaudessa.
- 2 000 euron kuukausipalkalla saa noin 1245 euroa kuukaudessa.
- 2 600 euron kuukausipalkalla saa noin 1500 euroa kuukaudessa.
Jos vastavalmistunut ei
ole jo opintojensa aikana liittynyt työttömyyskassaan tai hän ei ole
jäsenyysaikana täyttänyt työssäoloehtoa, voi hän saada ansiosidonnaisen
päivärahan sijaan tukea työttömyyden ajalta Kelasta. Kelan tuki
(peruspäiväraha, työmarkkinatuki) on noin 705 euroa kuukaudessa.
On siis selvää, että harjoittelun palkan suuruudella on korkeakouluharjoittelijalle iso merkitys – sekä harjoittelun aikaisen että tulevaisuuden toimeentulon kannalta.
Amalia Ojanen
Opiskelija- ja nuorisoasiamies
Akavan Erityisalat