Blogi
Panostetaanko aikuisten osaamiseen vain juhlapuheissa?
Kauppalehti uutisoi 1.8. EK:n suhdannebarometrin tuloksesta, jonka mukaan joka kuudes (16,5 %) yrityksistä pitää osaavan työvoiman puutetta esteenä kasvulleen. Erityisen ongelmallisena tilannetta pidetään teknologiateollisuudessa, jossa peräti 18 % yrityksistä on kertonut osaajapulan rajoittavan kasvua (Kauppalehti 2.8.). Kyse on ns. kohtaanto-ongelmasta, jossa työvoiman kysyntä ja hakijoiden osaaminen eivät kohtaa, vaikka samaan aikaan tarjolla on työttömiä työnhakijoita. Työvoimasta ei siis ole pulaa, vaan osaajista.
”Osaamisen kehittämiseen tulee panostaa” on mantra, jota on toistettu jo pitkään. Julkilausumista huolimatta konkreettiset toimenpiteet mm. lainsäädännön, työvoimahallinnon kuin koulutustarjonnankin osalta ovat jääneet pitkälti uupumaan. Akavalaiset liitot ovat jo pitkään peräänkuuluttaneet tarvetta vahvistaa työikäisten aikuisten osaamistasoa. Keinoista ei vain ole saavutettu yksimielisyyttä, kuten saimme jälleen keväällä huomata työttömien koulutusmahdollisuuksia pohtineen kolmikantaisen työryhmän työn yhteydessä.
Akava on vaatinut jo pitkään, että mm. työttömyysaika tulisi voida käyttää hyödyksi oman osaamisen parantamiseen. Akavan Erityisaloissa ja myös muissa akavalaisissa liitoissa tehdyt jäsentutkimukset osoittavat kiistatta, että omaehtoinen opiskelu työttömyyden aikana parantaa huomattavasti mahdollisuuksia saada uutta työtä. Tällä hetkellä työttömyysturvan menettämisen pelossa moni on kuitenkin ”varmuuden vuoksi” passiivinen.
Opiskelu työttömyyden aikana on yksi keino päivittää osaamista vastaamaan työelämän vaatimuksia. Tämän lisäksi tulisi vakavasti pohtia, miten myös työssä olevien osaamisesta huolehditaan pitkällä aikavälillä. Niin yksilön, työantajan kuin yhteiskunnankin pitää kantaa kortensa kekoon: yksilön on huolehdittava osaamisensa ajantasaisuudesta, työantajan tarjottava tähän mahdollisuuksia ja yhteiskunnan varmistettava niin koulutuspolitiikan kuin muidenkin keinojen (esim. verohelpotusten) avulla, että työuran aikaiseen osaamisen kehittämiseen on tosiasiallisia mahdollisuuksia.
Muuttuvassa työelämässä nuorena suoritetulla tutkinnolla ei pärjää enää koko työuran ajan. Nyt tarvitaan aivan uutta ajattelua ja laajaa työelämän, valtion ja koulutustoimijoiden yhteistyötä pohtimaan, miten Suomessa varmistetaan korkea osaaminen tulevaisuudessakin.
Minna Nieminen
Asiamies,
koulutus- ja työvoimapolitiikka
Akavan Erityisalat